Південно-Східнe міжрегіональне головне управління Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів на державному кордоні
Що перевіряють фахівці Південно-Східного МГУ Держпродспоживслужби на державному кордоні: розвінчуємо міфи
Щодня через державний кордон України переміщуються тисячі тонн харчових продуктів, тварин, сировини та іншої продукції. За тим, щоб ці вантажі були безпечними для людей, тварин і довкілля, стежать фахівці міжрегіональних головних управлінь Держпродспоживслужби на державному кордоні. У південному та східному регіонах нашої країни даний контроль здійснює Південно-Східне МГУ Держпродспоживслужби на державному кордоні (ПСМГУ). Саме в […]
Щодня через державний кордон України переміщуються тисячі тонн харчових продуктів, тварин, сировини та іншої продукції. За тим, щоб ці вантажі були безпечними для людей, тварин і довкілля, стежать фахівці міжрегіональних головних управлінь Держпродспоживслужби на державному кордоні. У південному та східному регіонах нашої країни даний контроль здійснює Південно-Східне МГУ Держпродспоживслужби на державному кордоні (ПСМГУ). Саме в пунктах пропуску здійснюється один із найважливіших етапів перевірки, що запобігає занесенню в країну зооантропонозів, неякісних продуктів або товарів, які не відповідають чинному законодавству. Водночас навколо роботи служби нерідко виникають різні припущення та міфи. Тож розглянемо найпоширеніші з них і пояснимо, як насправді працює система державного контролю ПСМГУ. Міф 1. На кордоні перевіряють лише документи Факт. Фахівці ПСМГУ працюють як з бізнесом так і громадянами. Проводиться комплексний державний контроль, який включає не лише перевірку документів, а й огляд вантажів та умов їх транспортування. Під час контролю перевіряються: – міжнародні сертифікати; – відповідність продукції вимогам країни призначення або імпорту; – маркування та супровідна документація; – умови транспортування та зберігання продукції; – перевірка харчових продуктів у громадян, які перетинають кордон здійснюється спільно з представниками Державної митної служби України. Міф 2. Контроль на кордоні — це лише формальність Факт. Державний контроль є важливим елементом системи біобезпеки України. Його мета — не допустити потрапляння на територію країни небезпечних хвороб тварин, неякісних або небезпечних харчових продуктів. Фахівці ПСМГУ мають право: – здійснювати відбір зразків продукції для лабораторних досліджень; – проводити огляд тварин; – перевіряти санітарний стан транспортних засобів. Міф 3. Контроль стосується лише тварин Факт. Фахівці міжрегіональних головних управлінь Держпродспоживслужби на державному кордоні контролюють значно ширший спектр вантажів. Це, зокрема: – харчові продукти; – корми для тварин; – побічні продукти тваринного походження; – живі тварини; – генетичний матеріал; – окремі види сировини та продукції аграрного походження. Міф 4. Державний контроль потрібен лише для імпорту Факт. Контроль здійснюється як під час імпорту, так і під час експорту продукції. Це гарантує, що українська продукція, яка постачається на міжнародні ринки, відповідає вимогам країни призначення, а також підтримує репутацію України як надійного торговельного партнера. Міф 5. Контроль на кордоні уповільнює міжнародну торгівлю Факт. Навпаки, ефективний контроль сприяє розвитку міжнародної торгівлі, адже забезпечує відповідність продукції міжнародним стандартам безпечності. Чітка система перевірок дозволяє: – запобігти поширенню небезпечних захворювань; – захистити здоров’я людей і тварин; – підтримувати довіру до української продукції на світових ринках. Повноваження ПСМГУ поширюються на території Кіровоградської, Миколаївської, Одеської, Черкаської, Херсонської, Дніпропетровської, Донецької, Запорізької, Луганської, Полтавської та Харківської областей. <img fetchpriority="high" decoding="async" class="aligncenter wp-image-7576 size-large" src="https://psmgu.dpss.gov.ua/wp-content/uploads/2026/03/Twitter-post-12-4-1024x1024.jpg" alt="" width="1024" height="1024" srcset="https://psmgu.dpss.gov.ua/wp-content/uploads/2026/03/Twitter-post-12-4-1024x1024.jpg 1024w, https://psmgu.dpss.gov.ua/wp-content/uploads/2026/03/Twitter-post-12-4-300x300.jpg 300w, https://psmgu.dpss.gov.ua/wp-content/uploads/2026/03/Twitter-post-12-4-150x150.jpg 150w, https://psmgu.dpss.gov.ua/wp-content/uploads/2026/03/Twitter-post-12-4-768x768.jpg 768w, https://psmgu.dpss.gov.ua/wp-content/uploads/2026/03/Twitter-post-12-4-190x190.jpg 190w, https://psmgu.dpss.gov.ua/wp-content/uploads/2026/03/Twitter-post-12-4.jpg 1200w" sizes="(max-width: 1024px) 100vw, 1024px" />
До Вірменії експортовано запліднену ікру осетрових риб
10 березня фахівці Південно-Східного МГУ Держпродспоживслужби на державному кордоні оформили дозвільні документи на експорт 8 кг заплідненої ікри осетрових риб до Вірменії. Вимоги до транспортування Транспортування заплідненої ікри осетрових риб потребує дотримання суворих температурних і санітарних умов. Ікра перевозиться у спеціальних контейнерах із контрольованим температурним режимом та достатнім доступом кисню. Також забезпечується стабільність середовища для […]
10 березня фахівці Південно-Східного МГУ Держпродспоживслужби на державному кордоні оформили дозвільні документи на експорт 8 кг заплідненої ікри осетрових риб до Вірменії. Вимоги до транспортування Транспортування заплідненої ікри осетрових риб потребує дотримання суворих температурних і санітарних умов. Ікра перевозиться у спеціальних контейнерах із контрольованим температурним режимом та достатнім доступом кисню. Також забезпечується стабільність середовища для збереження життєздатності ембріонів. Перед відправленням вантаж проходить обов’язковий ветеринарний контроль та супроводжується відповідними міжнародними ветеринарними документами. Цінність заплідненої ікри осетрових Запліднена ікра осетрових риб є надзвичайно цінним біологічним матеріалом, який використовується для відтворення та розведення осетрових видів у рибних господарствах та аквакультурі. Осетрові риби належать до однієї з найдавніших груп риб на планеті, а більшість їх видів перебуває під загрозою зникнення. Саме тому використання заплідненої ікри є важливим інструментом для: – відновлення популяцій осетрових риб; – розвитку аквакультури; – збереження генетичного різноманіття цінних видів риб. Зона відповідальності Південно-Східного МГУ Держпродспоживслужби на державному кордоні охоплює Кіровоградську, Миколаївську, Одеську, Черкаську, Херсонську, Дніпропетровську, Донецьку, Запорізьку, Луганську, Полтавську та Харківську області. <img decoding="async" class="aligncenter wp-image-7573 size-large" src="https://psmgu.dpss.gov.ua/wp-content/uploads/2026/03/Twitter-post-12-3-1024x1024.jpg" alt="" width="1024" height="1024" srcset="https://psmgu.dpss.gov.ua/wp-content/uploads/2026/03/Twitter-post-12-3-1024x1024.jpg 1024w, https://psmgu.dpss.gov.ua/wp-content/uploads/2026/03/Twitter-post-12-3-300x300.jpg 300w, https://psmgu.dpss.gov.ua/wp-content/uploads/2026/03/Twitter-post-12-3-150x150.jpg 150w, https://psmgu.dpss.gov.ua/wp-content/uploads/2026/03/Twitter-post-12-3-768x768.jpg 768w, https://psmgu.dpss.gov.ua/wp-content/uploads/2026/03/Twitter-post-12-3-190x190.jpg 190w, https://psmgu.dpss.gov.ua/wp-content/uploads/2026/03/Twitter-post-12-3.jpg 1200w" sizes="(max-width: 1024px) 100vw, 1024px" />
Ввезення харчових продуктів для власного споживання: що потрібно знати громадянам
Контроль за переміщенням харчових продуктів для особистого споживання через державний кордон України здійснюють фахівці міжрегіональних головних управлінь Держпродспоживслужби на державному кордоні спільно з представниками митних органів. Основна мета таких заходів — забезпечення безпечності продукції та недопущення потрапляння на територію країни небезпечних товарів. Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 21.05.2012 №434 «Про обсяги та порядок […]
Контроль за переміщенням харчових продуктів для особистого споживання через державний кордон України здійснюють фахівці міжрегіональних головних управлінь Держпродспоживслужби на державному кордоні спільно з представниками митних органів. Основна мета таких заходів — забезпечення безпечності продукції та недопущення потрапляння на територію країни небезпечних товарів. Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 21.05.2012 №434 «Про обсяги та порядок ввезення громадянами на митну територію України харчових продуктів для власного споживання», громадяни можуть перевозити через кордон продукти харчування на загальну суму, що не перевищує еквівалент 200 євро на одну особу, з дотриманням встановлених норм. Які обсяги дозволено ввозити Харчові продукти можуть переміщуватися: – в упаковці виробника, призначеній для роздрібної торгівлі — не більше однієї упаковки або загальною масою до 2 кг кожного найменування на одну особу; – без упаковки — у кількості до 2 кг кожного найменування; – у вигляді неподільного продукту, готового до споживання — не більше одного найменування на одну особу. Під час ввезення зазначених продуктів здійснюється їх декларування — усно або письмово, за бажанням власника або на вимогу посадових осіб митниці. Контроль у пунктах пропуску Фахівці Південно-Східного МГУ Держпродспоживслужби на державному кордоні здійснюють контроль у пунктах пропуску з урахуванням установлених законодавством норм. Особлива увага приділяється епізоотичному стану країн походження або відправлення продукції. Такі заходи спрямовані на запобігання занесенню збудників інфекційних захворювань тварин, фактором передачі яких можуть бути окремі види харчових продуктів тваринного походження. Радимо громадянам, які перетинають державний кордон, ввозити на митну територію України лише харчові продукти, придбані в офіційних точках продажу країни перебування, оскільки це знижує ризики для здоров’я споживачів та запобігає можливому занесенню на територію України збудників небезпечних хвороб тварин, спалахи яких фіксуються у багатьох країнах світу. Важливо знати Інформація щодо діючих заборон і обмежень на ввезення продукції регулярно оновлюється та оприлюднюється на офіційному вебпорталі Держпродспоживслужби. Перед поїздкою громадянам рекомендується ознайомлюватися з актуальними вимогами, щоб уникнути непорозумінь під час перетину державного кордону. Дотримання встановлених правил допомагає забезпечити продовольчу безпеку країни та захист здоров’я громадян. <img decoding="async" class="aligncenter wp-image-7570 size-large" src="https://psmgu.dpss.gov.ua/wp-content/uploads/2026/03/A5-4-683x1024.jpg" alt="" width="683" height="1024" srcset="https://psmgu.dpss.gov.ua/wp-content/uploads/2026/03/A5-4-683x1024.jpg 683w, https://psmgu.dpss.gov.ua/wp-content/uploads/2026/03/A5-4-200x300.jpg 200w, https://psmgu.dpss.gov.ua/wp-content/uploads/2026/03/A5-4-768x1152.jpg 768w, https://psmgu.dpss.gov.ua/wp-content/uploads/2026/03/A5-4-127x190.jpg 127w, https://psmgu.dpss.gov.ua/wp-content/uploads/2026/03/A5-4.jpg 1024w" sizes="(max-width: 683px) 100vw, 683px" />
В Україні запроваджено тимчасові обмеження на ввезення вантажів з Чорногорії через спалах грипу птиці
Південно-Східне МГУ Держпродспоживслужби на державному кордоні інформує, що з 10 березня 2026 року в Україні запроваджено тимчасові обмеження на ввезення з Чорногорії: – інкубаційних яєць; – живої птиці; – продуктів від неї; (за винятком продукції, що пройшла обробку методом, який гарантує знищення збудника захворювання та відповідає ветеринарно-санітарним вимогам України). Таке рішення ухвалено Держпродспоживслужбою на підставі офіційного […]
Південно-Східне МГУ Держпродспоживслужби на державному кордоні інформує, що з 10 березня 2026 року в Україні запроваджено тимчасові обмеження на ввезення з Чорногорії: – інкубаційних яєць; – живої птиці; – продуктів від неї; (за винятком продукції, що пройшла обробку методом, який гарантує знищення збудника захворювання та відповідає ветеринарно-санітарним вимогам України). Таке рішення ухвалено Держпродспоживслужбою на підставі офіційного повідомлення Всесвітньої організації охорони здоров’я тварин (WOAH) про реєстрацію випадків високопатогенного грипу птиці на території Чорногорії. Що таке високопатогенний грип птиці Високопатогенний грип птиці — це гостре вірусне захворювання, яке уражає свійську та дику птицю. Збудником є вірус грипу типу A (переважно підтипи H5 та H7), що характеризується високою смертністю та здатністю до швидкого поширення. Шляхи передачі захворювання Вірус грипу птиці може поширюватися: – повітряно-крапельним шляхом; – через прямий контакт з інфікованими птахами або їхніми виділеннями (послід, слиз, пір’я); – через забруднене обладнання, транспортні засоби, тару, корми чи одяг персоналу. Основним природним резервуаром збудника часто є дикі перелітні птахи, міграція яких створює високі ризики транскордонного поширення захворювання. Основні клінічні ознаки захворювання у птиці Симптоми високопатогенного грипу птиці можуть включати: – раптову загибель без виражених клінічних ознак; – пригнічений стан, зниження апетиту; – набряки голови, синюшність гребеня та сережок; – різке зниження несучості або повне припинення яйцекладки; – порушення координації рухів, крововиливи на слизових оболонках. Небезпека для птахівництва та здоров’я людини Високопатогенний грип птиці становить серйозну загрозу для галузі птахівництва, оскільки може призвести до масової загибелі поголів’я та значних економічних збитків. Окремі штами вірусу є зооантропонозними, тобто можуть передаватися людині та спричиняти тяжкі ураження дихальної системи. Південно-Східне МГУ Держпродспоживслужби на державному кордоні закликає суб’єктів зовнішньоекономічної діяльності та перевізників враховувати запроваджені обмеження під час планування імпорту та дотримуватися вимог ветеринарного законодавства України. <img loading="lazy" decoding="async" class="aligncenter wp-image-7567 size-large" src="https://psmgu.dpss.gov.ua/wp-content/uploads/2026/03/Twitter-post-11-6-1024x1024.jpg" alt="" width="1024" height="1024" srcset="https://psmgu.dpss.gov.ua/wp-content/uploads/2026/03/Twitter-post-11-6-1024x1024.jpg 1024w, https://psmgu.dpss.gov.ua/wp-content/uploads/2026/03/Twitter-post-11-6-300x300.jpg 300w, https://psmgu.dpss.gov.ua/wp-content/uploads/2026/03/Twitter-post-11-6-150x150.jpg 150w, https://psmgu.dpss.gov.ua/wp-content/uploads/2026/03/Twitter-post-11-6-768x768.jpg 768w, https://psmgu.dpss.gov.ua/wp-content/uploads/2026/03/Twitter-post-11-6-190x190.jpg 190w, https://psmgu.dpss.gov.ua/wp-content/uploads/2026/03/Twitter-post-11-6.jpg 1200w" sizes="auto, (max-width: 1024px) 100vw, 1024px" />
Трихінельоз — це небезпечне паразитарне захворювання, яким людина заражається переважно через вживання сирого або недостатньо термічно обробленого м’яса, що містить личинки паразита Trichinella. Найчастіше джерелом інфікування є м’ясо свинини, конини або дичини (зокрема дикого кабана), особливо якщо воно придбане у місцях стихійної торгівлі та не пройшло ветеринарно-санітарний контроль. Важливо! При підозрі на трихінельоз у свійських […]
Трихінельоз — це небезпечне паразитарне захворювання, яким людина заражається переважно через вживання сирого або недостатньо термічно обробленого м’яса, що містить личинки паразита Trichinella. Найчастіше джерелом інфікування є м’ясо свинини, конини або дичини (зокрема дикого кабана), особливо якщо воно придбане у місцях стихійної торгівлі та не пройшло ветеринарно-санітарний контроль. Важливо! При підозрі на трихінельоз у свійських тварин слід негайно звернутися до територіального органу Держпродспоживслужби для здійснення відповідних протиепізоотичних заходів та встановлення карантину. Продаж та споживання м’яса, отриманого від свиней та добутої мисливцями дичини можливе лише тільки після проведення аналізу на трихінельоз. <img loading="lazy" decoding="async" class="aligncenter wp-image-7564 size-large" src="https://psmgu.dpss.gov.ua/wp-content/uploads/2026/03/2trixinelyoz-who-1350x1080-2-819x1024.png" alt="" width="819" height="1024" srcset="https://psmgu.dpss.gov.ua/wp-content/uploads/2026/03/2trixinelyoz-who-1350x1080-2-819x1024.png 819w, https://psmgu.dpss.gov.ua/wp-content/uploads/2026/03/2trixinelyoz-who-1350x1080-2-240x300.png 240w, https://psmgu.dpss.gov.ua/wp-content/uploads/2026/03/2trixinelyoz-who-1350x1080-2-768x960.png 768w, https://psmgu.dpss.gov.ua/wp-content/uploads/2026/03/2trixinelyoz-who-1350x1080-2-152x190.png 152w, https://psmgu.dpss.gov.ua/wp-content/uploads/2026/03/2trixinelyoz-who-1350x1080-2.png 1080w" sizes="auto, (max-width: 819px) 100vw, 819px" />
Контроль якості на кордоні: відбір зразків харчових продуктів за тиждень
З 2 по 8 березня фахівці Південно-Східного МГУ Держпродспоживслужби на державному кордоні здійснили 40 відборів зразків харчових продуктів для проведення лабораторних досліджень. До перевірки було залучено продукцію різного асортименту, зокрема: диня свіжа, тунець консервований, перець свіжий, кабачки свіжі, цитрусові, кукурудзяні снеки, глютен пшеничний, насіння соняшнику, арахіс, кокосова олія тощо. Відібрані зразки направлені до акредитованих лабораторій […]
З 2 по 8 березня фахівці Південно-Східного МГУ Держпродспоживслужби на державному кордоні здійснили 40 відборів зразків харчових продуктів для проведення лабораторних досліджень. До перевірки було залучено продукцію різного асортименту, зокрема: диня свіжа, тунець консервований, перець свіжий, кабачки свіжі, цитрусові, кукурудзяні снеки, глютен пшеничний, насіння соняшнику, арахіс, кокосова олія тощо. Відібрані зразки направлені до акредитованих лабораторій для встановлення їх відповідності санітарним нормам. Лабораторні дослідження дають можливість своєчасно виявити: – залишки пестицидів, – важкі метали, – патогенні мікроорганізми, – інші небезпечні для здоров’я людини речовини. Основні завдання контролю: – гарантувати безпечність імпортованої продукції для споживачів; – попередити потрапляння на внутрішній ринок неякісних чи небезпечних харчових товарів; – забезпечити дотримання вимог українського та міжнародного законодавства у сфері безпечності харчових продуктів. Регулярний відбір зразків є невід’ємною частиною системного державного контролю, який здійснює Держпродспоживслужба, аби зберігати високі стандарти якості харчових продуктів від моменту їх ввезення до реалізації на споживчому ринку. Нагадуємо, повноваження Південно-Східного МГУ Держпродспоживслужби на державному кордоні поширюються на території Кіровоградської, Миколаївської, Одеської, Черкаської, Херсонської, Дніпропетровської, Донецької, Запорізької, Луганської, Полтавської та Харківської областей. <img loading="lazy" decoding="async" class="aligncenter wp-image-7543 size-large" src="https://psmgu.dpss.gov.ua/wp-content/uploads/2026/03/Twitter-post-2-1024x1024.jpg" alt="" width="1024" height="1024" srcset="https://psmgu.dpss.gov.ua/wp-content/uploads/2026/03/Twitter-post-2-1024x1024.jpg 1024w, https://psmgu.dpss.gov.ua/wp-content/uploads/2026/03/Twitter-post-2-300x300.jpg 300w, https://psmgu.dpss.gov.ua/wp-content/uploads/2026/03/Twitter-post-2-150x150.jpg 150w, https://psmgu.dpss.gov.ua/wp-content/uploads/2026/03/Twitter-post-2-768x768.jpg 768w, https://psmgu.dpss.gov.ua/wp-content/uploads/2026/03/Twitter-post-2-190x190.jpg 190w, https://psmgu.dpss.gov.ua/wp-content/uploads/2026/03/Twitter-post-2.jpg 1200w" sizes="auto, (max-width: 1024px) 100vw, 1024px" />
Біобезпека на кордоні: за тиждень продезінфіковано понад 1000 автомобілів
З 27 лютого по 5 березня фахівці Південно-Східного МГУ Держпродспоживслужби на державному кордоні здійснили дезінфекцію 1012 транспортних засобів, що перетинали пункти пропуску в Одеській області. Проведення таких заходів є ключовим елементом системи біобезпеки, адже дозволяє запобігти занесенню на територію України особливо небезпечних трансмісивних хвороб тварин, зокрема ящуру та блутангу (хвороби «синього язика»). Чому дезінфекція є […]
З 27 лютого по 5 березня фахівці Південно-Східного МГУ Держпродспоживслужби на державному кордоні здійснили дезінфекцію 1012 транспортних засобів, що перетинали пункти пропуску в Одеській області. Проведення таких заходів є ключовим елементом системи біобезпеки, адже дозволяє запобігти занесенню на територію України особливо небезпечних трансмісивних хвороб тварин, зокрема ящуру та блутангу (хвороби «синього язика»). Чому дезінфекція є необхідною? Транспортні засоби можуть бути механічними переносниками інфекційних агентів, що становлять значну загрозу для: – тваринницьких господарств, – продовольчої безпеки держави. Саме тому дезінфекція коліс, кузовів та вантажних відсіків є обов’язковою та критично важливою процедурою під час перетину кордону. Південно-Східне МГУ Держпродспоживслужби на державному кордоні здійснює свої повноваження на території Кіровоградської, Миколаївської, Одеської, Черкаської, Херсонської, Дніпропетровської, Донецької, Запорізької, Луганської, Полтавської та Харківської областей. <img loading="lazy" decoding="async" class="aligncenter wp-image-7559 size-large" src="https://psmgu.dpss.gov.ua/wp-content/uploads/2026/03/Twitter-post-6-1-1024x1024.jpg" alt="" width="1024" height="1024" srcset="https://psmgu.dpss.gov.ua/wp-content/uploads/2026/03/Twitter-post-6-1-1024x1024.jpg 1024w, https://psmgu.dpss.gov.ua/wp-content/uploads/2026/03/Twitter-post-6-1-300x300.jpg 300w, https://psmgu.dpss.gov.ua/wp-content/uploads/2026/03/Twitter-post-6-1-150x150.jpg 150w, https://psmgu.dpss.gov.ua/wp-content/uploads/2026/03/Twitter-post-6-1-768x768.jpg 768w, https://psmgu.dpss.gov.ua/wp-content/uploads/2026/03/Twitter-post-6-1-190x190.jpg 190w, https://psmgu.dpss.gov.ua/wp-content/uploads/2026/03/Twitter-post-6-1.jpg 1200w" sizes="auto, (max-width: 1024px) 100vw, 1024px" />
Імпорт під контролем: за тиждень перевірено понад 80 тис. тонн харчової продукції
З 2 по 8 березня спеціалісти Південно-Східного МГУ Держпродспоживслужби на державному кордоні здійснили державний контроль імпортних вантажів та оформили 80 340 тонни харчових продуктів. До України було ввезено різні види продукції, зокрема напої алкогольні та безалкогольні, рослинні олії та жири, цитрусові, банани, свіжоморожену рибу та морепродукти, фрукти та сухофрукти, кава та чай, овочі, кондитерські вироби, […]
З 2 по 8 березня спеціалісти Південно-Східного МГУ Держпродспоживслужби на державному кордоні здійснили державний контроль імпортних вантажів та оформили 80 340 тонни харчових продуктів. До України було ввезено різні види продукції, зокрема напої алкогольні та безалкогольні, рослинні олії та жири, цитрусові, банани, свіжоморожену рибу та морепродукти, фрукти та сухофрукти, кава та чай, овочі, кондитерські вироби, свіжа зелень, чіпси різних видів, крупи та макаронні вироби, горіхи, консерви, олія рослинна, рибна ікра, сири, насіння соняшнику, горіхи тощо. Імпорт здійснювався з багатьох країн, серед яких Туреччина, Малайзія, Індія, Румунія, Іспанія, Литва, Естонія, Азербайджан, Індія, Гватемала, Греція, Іран, Єгипет, Шрі-Ланка, Еквадор, Нова Зеландія, Ізраїль, Індонезія, Швеція, Грузія, Польща, М’янма, Об’єднані Арабські Емірати, Нідерланди, Таджикистан, Німеччина, Бразилія, Бельгія тощо. Південно-Східне МГУ Держпродспоживслужби на державному кордоні здійснює контроль у межах Кіровоградської, Миколаївської, Одеської, Черкаської, Херсонської, Дніпропетровської, Донецької, Запорізької, Луганської, Полтавської та Харківської областей. <img loading="lazy" decoding="async" class="aligncenter wp-image-7555 size-large" src="https://psmgu.dpss.gov.ua/wp-content/uploads/2026/03/Twitter-post-7-1-1024x1024.jpg" alt="" width="1024" height="1024" srcset="https://psmgu.dpss.gov.ua/wp-content/uploads/2026/03/Twitter-post-7-1-1024x1024.jpg 1024w, https://psmgu.dpss.gov.ua/wp-content/uploads/2026/03/Twitter-post-7-1-300x300.jpg 300w, https://psmgu.dpss.gov.ua/wp-content/uploads/2026/03/Twitter-post-7-1-150x150.jpg 150w, https://psmgu.dpss.gov.ua/wp-content/uploads/2026/03/Twitter-post-7-1-768x768.jpg 768w, https://psmgu.dpss.gov.ua/wp-content/uploads/2026/03/Twitter-post-7-1-190x190.jpg 190w, https://psmgu.dpss.gov.ua/wp-content/uploads/2026/03/Twitter-post-7-1.jpg 1200w" sizes="auto, (max-width: 1024px) 100vw, 1024px" />
У лютому з України експортовано понад 7 тис. голів великої рогатої худоби до Лівану
У лютому з України було експортовано 7 236 голів великої рогатої худоби до Лівану. Оформлення дозвільних документів на експорт здійснили спеціалісти Південно-Східного МГУ Держпродспоживслужби на державному кордоні (ПСМГУ). Експорт живих тварин є відповідальним процесом, що передбачає дотримання суворих ветеринарно-санітарних вимог як українського законодавства, так і вимог країни призначення. Перед відправленням фахівці ПСМГУ провели комплекс необхідних […]
У лютому з України було експортовано 7 236 голів великої рогатої худоби до Лівану. Оформлення дозвільних документів на експорт здійснили спеціалісти Південно-Східного МГУ Держпродспоживслужби на державному кордоні (ПСМГУ). Експорт живих тварин є відповідальним процесом, що передбачає дотримання суворих ветеринарно-санітарних вимог як українського законодавства, так і вимог країни призначення. Перед відправленням фахівці ПСМГУ провели комплекс необхідних заходів державного ветеринарного контролю, спрямованих на забезпечення безпечності та благополуччя тварин. Зокрема, спеціалісти перевірили ветеринарні документи, стан здоров’я тварин, результати лабораторних досліджень, а також відповідність умов транспортування встановленим нормам. Лише після підтвердження того, що тварини відповідають усім ветеринарним вимогам та не становлять ризику поширення інфекційних захворювань, було видано відповідні міжнародні ветеринарні сертифікати. ПСМГУ продовжує виконувати свою ключову функцію — забезпечення державного контролю за переміщенням підконтрольних вантажів та тварин, що сприяє розвитку зовнішньої торгівлі та водночас гарантує дотримання ветеринарно-санітарних вимог. Зона відповідальності ПСМГУ охоплює Кіровоградську, Миколаївську, Одеську, Черкаську, Херсонську, Дніпропетровську, Донецьку, Запорізьку, Луганську, Полтавську та Харківську області. <img loading="lazy" decoding="async" class="aligncenter wp-image-7552 size-large" src="https://psmgu.dpss.gov.ua/wp-content/uploads/2026/03/Twitter-post-12-2-1024x1024.jpg" alt="" width="1024" height="1024" srcset="https://psmgu.dpss.gov.ua/wp-content/uploads/2026/03/Twitter-post-12-2-1024x1024.jpg 1024w, https://psmgu.dpss.gov.ua/wp-content/uploads/2026/03/Twitter-post-12-2-300x300.jpg 300w, https://psmgu.dpss.gov.ua/wp-content/uploads/2026/03/Twitter-post-12-2-150x150.jpg 150w, https://psmgu.dpss.gov.ua/wp-content/uploads/2026/03/Twitter-post-12-2-768x768.jpg 768w, https://psmgu.dpss.gov.ua/wp-content/uploads/2026/03/Twitter-post-12-2-190x190.jpg 190w, https://psmgu.dpss.gov.ua/wp-content/uploads/2026/03/Twitter-post-12-2.jpg 1200w" sizes="auto, (max-width: 1024px) 100vw, 1024px" />
Імпорт насіння та садивного матеріалу: документи, що супроводжують вантаж
Як здійснюється перевірка імпорту вантажів із насінням і садивним матеріалом, дослідними та офіційними зразками насіння і садивного матеріалу? Все це вказано в «Порядку проведення перевірки документів та інформації, зазначеної у документах, що супроводжують вантаж із насінням і садивним матеріалом, дослідними та офіційними зразками насіння і садивного матеріалу, державним фітосанітарним інспектором під час здійснення фітосанітарного контролю». […]
Як здійснюється перевірка імпорту вантажів із насінням і садивним матеріалом, дослідними та офіційними зразками насіння і садивного матеріалу? Все це вказано в «Порядку проведення перевірки документів та інформації, зазначеної у документах, що супроводжують вантаж із насінням і садивним матеріалом, дослідними та офіційними зразками насіння і садивного матеріалу, державним фітосанітарним інспектором під час здійснення фітосанітарного контролю». Перелік документів, які супроводжують вантаж: 1. Насіння – фітосанітарний сертифікат (фітосанітарний сертифікат на реекспорт); – копії документа про якість насіння або копій сертифіката Організації економічного співробітництва та розвитку і сертифіката Міжнародної асоціації з контролю за якістю насіння. 2. Садивний матеріал – фітосанітарний сертифікат (фітосанітарний сертифікат на реекспорт) – копії документа про якість садивного матеріалу. 3. Насіння сортів, що є батьківськими компонентами – фітосанітарний сертифікат (фітосанітарний сертифікат на реекспорт); – копії документа про якість насіння або копій сертифіката Організації економічного співробітництва та розвитку і сертифіката Міжнародної асоціації з контролю за якістю насіння; – наявна інформація про сорт як про батьківський компонент в Державному реєстрі патентів на сорти рослин або Реєстрі сортів рослин України; – підтверджена Мінагрополітики інформація про сорт овочевих культур як про батьківський компонент, відомості про який відсутні в Державному реєстрі патентів на сорти рослин або Державному реєстрі сортів рослин, придатних для поширення в Україні, але який є складовою частиною гібрида сорту, щодо якого наявні відомості в Державному реєстрі сортів рослин, придатних для поширення в Україні (в цьому випадку необхідно імпортеру звернутись до Мінагрополітики до ввезення вантажу. Документ подається у паперовій або електронній формі). 4. Дослідні зразки сорту для цілей кваліфікаційної експертизи сорту – фітосанітарний сертифікат (фітосанітарний сертифікат на реекспорт); – повідомлення про прийняття заявки на сорт до розгляду, ввезення дослідних зразків сорту для цілей кваліфікаційної експертизи сорту та офіційного зразка, виданого Мінагрополітики. 5. Зразки насіння і садивного матеріалу сортів рослин, не внесених до Реєстру сортів рослин України, для проведення селекційних, дослідних робіт і експонування – фітосанітарний сертифікат (фітосанітарний сертифікат на реекспорт); – підтвердження на ввезення в Україну зразків насіння і садивного матеріалу сортів рослин, не внесених до Державного реєстру сортів рослин, придатних для поширення в Україні, для проведення селекційних, дослідних робіт і експонування та вивезення з України зразків насіння і садивного матеріалу сортів рослин, не внесених до Державного реєстру сортів рослин, придатних для поширення в Україні або копія заяви (з описом прийнятих документів) з відміткою про дату її прийняття Держпродспоживслужбою (у разі, коли через п’ять робочих днів з дня закінчення встановленого строку Держпродспоживслужбою до єдиного державного інформаційного веб-порталу “Єдине вікно для міжнародної торгівлі” не внесено підтвердження або рішення про обґрунтовану відмову у його видачі); 6. Насіння і садивний матеріалу сорту, не внесений до Реєстру сортів рослин України, але внесений до Переліку сортів рослин Організації економічного співробітництва та розвитку тих сільськогосподарських рослин, до схем сортової сертифікації яких приєдналася Україна, для цілей розмноження та подальшого вивезення за межі України – фітосанітарний сертифікат (фітосанітарний сертифікат на реекспорт); – копії сертифіката Організації економічного співробітництва та розвитку; – підтвердження відомостей щодо сорту рослини Організації економічного співробітництва та розвитку в Переліку сортів рослин Організації економічного співробітництва та розвитку тих сільськогосподарських рослин, до схем сортової сертифікації яких приєдналася Україна; – згода (угода) на розмноження, виданого Мінагрополітики. 7. Насіння і садивний матеріалу сорту, не внесений до Реєстру сортів рослин України, але внесений до Переліку сортів рослин Організації економічного співробітництва та розвитку тих сільськогосподарських рослин, до схем сортової сертифікації яких приєдналася Україна, для цілей розмноження та подальшого вивезення за межі України – фітосанітарний сертифікат (фітосанітарний сертифікат на реекспорт); – копії сертифіката Організації економічного співробітництва та розвитку; – підтвердження відомостей щодо сорту рослини Організації економічного співробітництва та розвитку в Переліку сортів рослин Організації економічного співробітництва та розвитку тих сільськогосподарських рослин, до схем сортової сертифікації яких приєдналася Україна згода (угода) на розмноження, виданого Мінагрополітики. Важливий є момент, що на період воєнного стану в Україні та протягом 90 днів після його припинення ввезення на територію України садивного матеріалу сортів суспільного надбання та загальнопоширених сортів (відсутні відомості в Державному реєстрі сортів рослин, придатних для поширення в Україні) для закладення та/або вирощування багаторічних насаджень (плодових, ягідних, горіхоплідних, винограду, хмелю) здійснюється на підставі: – фітосанітарного сертифіката (фітосанітарного сертифіката на реекспорт), – про належність сорту, що ввозиться, до сортів суспільного надбання або загальнопоширених сортів, виданого Міністерством аграрної політики та продовольства відповідно до поданої заявки на сорт – копії документа про якість садивного матеріалу. Детальніше: Про послугу з видачі підтвердження для ввезення в Україну зразків насіння і садивного матеріалу сортів рослин, які не внесені до Державного реєстру сортів рослин, придатних для поширення в Україні ми писати тут: https://dpss.gov.ua/news/vvezennia-v-ukrainu-zrazkiv-nasinnia-i-sadyvnoho-materialu-sortiv-roslyn-ne-vnesenykh-do-derzhavnoho-reiestru-sortiv-roslyn. Звертаємо увагу, що заява в електронній формі подається на адресу електронної пошти Держпродспоживслужби: info@dpss.gov.ua, із накладенням кваліфікованого електронного підпису суб’єкта господарювання. Про реєстрацію в Державному реєстрі патентів на сорти рослин або Реєстрі сортів рослин України на офіційному вебпорталі Мінагрополітики: https://minagro.gov.ua/ye-roslynnytstvo <img loading="lazy" decoding="async" class="aligncenter wp-image-7549 size-large" src="https://psmgu.dpss.gov.ua/wp-content/uploads/2026/03/насіння-імпорт-1024x1024.png" alt="" width="1024" height="1024" srcset="https://psmgu.dpss.gov.ua/wp-content/uploads/2026/03/насіння-імпорт-1024x1024.png 1024w, https://psmgu.dpss.gov.ua/wp-content/uploads/2026/03/насіння-імпорт-300x300.png 300w, https://psmgu.dpss.gov.ua/wp-content/uploads/2026/03/насіння-імпорт-150x150.png 150w, https://psmgu.dpss.gov.ua/wp-content/uploads/2026/03/насіння-імпорт-768x768.png 768w, https://psmgu.dpss.gov.ua/wp-content/uploads/2026/03/насіння-імпорт-190x190.png 190w, https://psmgu.dpss.gov.ua/wp-content/uploads/2026/03/насіння-імпорт.png 1200w" sizes="auto, (max-width: 1024px) 100vw, 1024px" />